![Merellisen taustan päällä roskista tehty kalan muotokuva](https://cms.pori.fi/uploads/sites/2/2024/08/mahanpuruja_muovista_2024_tarra_kaivonkannet-1024x700.png)
Mahanpuruja muovista -kampanja käynnistyy taas Itämeripäivänä
Roskaamisen vaaroista vesistöjen eläimille muistuttava Pidä Saaristo Siistinä ry:n Mahanpuruja muovista -kampanja alkaa jälleen Porissa Itämeripäivänä 29. elokuuta. Kolmen viikon ajan kaupungin katuja värittää uusi, porilaisten yläkoululaisten suunnittelema Roskakala-tarra.
![Merellisen taustan päällä roskista tehty kalan muotokuva](https://cms.pori.fi/uploads/sites/2/2024/08/mahanpuruja_muovista_2024_tarra_kaivonkannet-1024x700.png)
Pidä Saaristo Siistinä ry:n Mahanpuruja muovista – Magknip av plast -viestintäkampanjassa kaupunkien sadevesi- eli hulevesikaivojen lähistöille liimataan tarroja muistuttamaan jokaisen vastuusta ympäristön hyvinvoinnissa. Vuodesta 2019 asti toiminutta kampanjaa toteutetaan muissa kaupungeissa valmistarroilla, mutta Porissa tarrojen suunnittelijoina toimivat kaupungin koululaiset.
Tänä vuonna kaduille ilmestyy uusi Roskakala-tarra, jonka inspiraationa toimineen teoksen ovat suunnitelleet Helmi Rantala ja Leena Lahti Porin Lyseon koulusta. Roskista tehty kalanmuotoinen kollaasi oli osa keväällä järjestettyä Toisen roska on toisen taide -kuvataidehaastetta, jonka tuotokset esiteltiin Porin pääkirjaston näyttelyssä Maailman ympäristöpäivän aikoihin. Lopullinen, pian kaduille ilmestyvä tarra suunniteltiin lastenkulttuurikeskus Kruunupäässä.
Värikkäiden tarrojen tarkoitus on muistuttaa kaupunkilaisia oman roskakäytöksensä vaikutuksesta vesistöihin ja niiden eläimiin. Tiedon puute on edelleen keskeinen syy siihen, miksi ihmiset roskaavat. roskien kulkeutumisesta vesistöihin hulevesikaivojen kautta. Hulevedet johdetaan nimittäin lähes kaikkialla suoraan puhdistamatta lähimpään vesistöön, ja samalla vesistöön päätyvät maahan ja kaivoihin heitetyt roskat kuten karkkipaperit, nikotiinipussit ja tupakantumpit. Suurin osa roskista on muovia, joka voi sisältää paljon erilaisia haitta-aineita. Muovi ei maadu, vaan pilkkoontuu pieniksi muovihiukkasiksi. Eläimet, kuten kalat ja linnut, saattavat niellä makromuovia eli silmillä havaittavaa isompikokoista muoviroskaa. Se kuormittaa eläimen elimistöä usein kuolemaan asti. Mikromuovit voivat siirtyä ravinnon mukana myös ihmisten elimistöihin.
Kampanja alkaa Porissa Itämeripäivänä 29. elokuuta ja jatkuu aina 19. syyskuuta saakka. Tarroja löytyy kuudesta paikasta eri puolilta Poria: Kävelykadulta, torin kulmalta, SAMKin edustalta Satakunnan kadulta, Winnovan edustalta (Tiedepuisto 3), Puuvillasta Kutomonaukiolta sekä Etelärannasta. Kampanjan aikana kannattaakin pohtia omaa suhdettaan luontoon bongailemalla tarroja ja nauttimalla kaupungista siististi. Tarroista löytyvä QR-koodi vie kampanjasivustolle Porin kaupungin verkkosivuilla. Tarrojen etsimisessä auttaa niiden sijainteja esittävä kartta.
Tarrat valmistetaan kahdesta erilaisesta muovimateriaalista. Muovi on asfalttitarrojen materiaalina tarkoituksenmukaisin ja turvallisin. Tarrat kerätään pois kampanjan loputtua ja niiden paikallaan pysyvyyttä pidetään silmällä läpi kampanja-ajan.
Lisätietoa Mahanpuruja muovista -kampanjasta löytyy Porin kaupungin verkkosivuilta pori.fi/mahanpurujamuovista sekä kampanjan omalta sivustolta. Porissa kampanjan ovat toteuttaneet yhteistyössä Porin kaupunki, Keräämö sekä lastenkulttuurikeskus Kruunupää. Pidä Saaristo Siistinä ry:n koordinoima kansallinen Mahanpuruja muovista -kampanja on osa laajaa, seitsemänvuotista PlastLIFE -hanketta, jonka tavoitteena on kestävä muovien kiertotalous Suomessa vuoteen 2035 mennessä.